IV. úplné znění
Pravidel pro organizaci studia na Filozofické fakultě
Univerzity Karlovy v Praze
ze dne …

Akademický senát Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze se podle § 27 odst. 1 písm. b) a § 33 odst. 2 písm. e) zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách), ve znění pozdějších předpisů, a podle čl. 1 odst. 7 Statutu Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze usnesl na těchto Pravidlech pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze jako jejím vnitřním předpisu:

Čl. 1
Úvodní ustanovení
Tato Pravidla pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze (dále jen „fakulta“) stanoví podle čl. 19 odst. 1 a 2 a souvisejících ustanovení Studijního a zkušebního řádu Univerzity Karlovy v Praze (dále jen „univerzita“) požadavky studijních programů, resp. studijních oborů uskutečňovaných na fakultě a upravují podrobnosti organizace studia na fakultě.

Část I
Požadavky bakalářských a magisterských studijních programů podle Studijního a zkušebního řádu univerzity

Čl. 2
Úseky studijních programů
(k čl. 4 odst. 5 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Úseky studia všech studijních programů uskutečňovaných na fakultě jsou ročníky.

Čl. 2a
Specializace v rámci studijních programů a oborů
(k čl. 4 odst. 7 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Názvy specializací v jednotlivých studijních oborech jsou uvedeny v Příloze 1 tohoto předpisu.

Čl. 3
Podíl kreditů za volitelné předměty pro průběžnou kontrolu studia 
(k čl. 4 odst. 10 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
1.	Podíl počtu kreditů získaných studentem za absolvování volitelných předmětů vůči normálnímu počtu kreditů příslušnému dané průběžné kontrole studia, nad jehož rámec o započítání volitelných předmětů pro účely této průběžné kontroly rozhoduje děkan, stanoví pro studenty jednotlivých studijních oborů Příloha 2 tohoto předpisu.
2.	U studijních oborů a jejich kombinací neuvedených v této příloze tvoří podíl podle předchozího odstavce 20 %.

Čl. 4
Minimální počty kreditů
(k čl. 4 odst. 11 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Minimální počty kreditů nutné pro zápis do dalšího ročníku studia jsou:
a.	ve studijním programu bakalářském se standardní dobou studia tři roky:
i.	pro zápis do druhého ročníku 60 kreditů (odpovídá standardnímu počtu kreditů),
ii.	pro zápis do třetího ročníku 90 kreditů,
iii.	pro zápis do čtvrtého ročníku 120 kreditů,
iv.	pro zápis do pátého ročníku 150 kreditů,
v.	pro zápis do šestého ročníku 180 kreditů;
b.	ve studijním programu magisterském se standardní dobou studia dva roky:
i.	pro zápis do druhého ročníku 30 kreditů,
ii.	pro zápis do třetího ročníku 60 kreditů,
iii.	pro zápis do čtvrtého ročníku 90 kreditů,
iv.	pro zápis do pátého ročníku 120 kreditů;
c.	ve studijním programu magisterském se standardní dobou studia tři roky:
i.	pro zápis do druhého ročníku 30 kreditů,
ii.	pro zápis do třetího ročníku 60 kreditů,
iii.	pro zápis do čtvrtého ročníku 90 kreditů,
iv.	pro zápis do pátého ročníku 120 kreditů,
v.	pro zápis do šestého ročníku 150 kreditů;
d.	ve studijním programu magisterském se standardní dobou studia pět let:
i.	pro zápis do druhého ročníku 60 kreditů (odpovídá standardnímu počtu kreditů),
ii.	pro zápis do třetího ročníku 90 kreditů,
iii.	pro zápis do čtvrtého ročníku 120 kreditů,
iv.	pro zápis do pátého ročníku 150 kreditů,
v.	pro zápis do šestého ročníku 180 kreditů,
vi.	pro zápis do sedmého ročníku 210 kreditů,
vii.	pro zápis do osmého ročníku 240 kreditů,
viii.	pro zápis do devátého ročníku 270 kreditů,
ix.	pro zápis do desátého ročníku 300 kreditů.

Čl. 5
Individuální studijní plán
(k čl. 4 odst. 12 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Individuální studijní plán se povoluje zejména ze závažných zdravotních či sociálních důvodů, z důvodu zahraniční stáže, případně z jiných závažných a zvláštního zřetele hodných důvodů. K žádosti o povolení individuálního studijního plánu se vyjadřuje vedoucí příslušné základní součásti fakulty. 

Čl. 6
Přestupy z jedné formy studia do jiné
(k čl. 4 odst. 14 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Děkan může po vyjádření vedoucího příslušné základní součásti fakulty povolit přestup z jedné formy studia do jiné formy studia téhož studijního programu, resp. oboru, ve které je studijní program, resp. obor též v souladu s akreditací uskutečňován, a to na základě písemné žádosti studenta.

Čl. 7
Změna studijního plánu během přerušení studia
(k čl. 5 odst. 6 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Pokud během přerušení studia došlo ke změně studijního plánu, stanoví děkan na základě vyjádření vedoucího příslušné základní součásti fakulty studijní povinnosti, které student musí splnit, včetně lhůty pro jejich splnění, po jejichž splnění bude studovat podle aktuálního studijního plánu. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může též pro dokončení studia nebo jeho jednotlivých úseků stanovit individuální studijní plán.

Čl. 8
Právo na zápis předmětu
(k čl. 6 odst. 2 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Právo studenta zapsat si předmět vyučovaný na fakultě může být omezeno kapacitními možnostmi. Pokud to technické prostředky umožňují, mají v takovém případě při zápisu daného předmětu přednost studenti, kteří si ho zapisují v souladu s doporučeným průběhem studia příslušného oboru.

Čl. 9
Opakovaný zápis předmětu
(k čl. 6 odst. 7 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
1.	Opakování zápisu již dříve zapsaného předmětu není možné, není-li v anotaci předmětu schválené vedoucím příslušné základní součásti fakulty uvedeno jinak.
2.	V případě, že anotace nestanoví možnost opakování zápisu předmětu, může ve výjimečných případech na základě žádosti studenta a po vyjádření vedoucího příslušné základní součásti fakulty děkan povolit opakování zápisu již dříve zapsaného předmětu, pokud to umožňuje realizace studijního plánu příslušného oboru v daném akademickém roce. Opakování zápisu předmětu podle tohoto odstavce je u každého předmětu možné pouze jednou.

Čl. 9a
Lhůta pro splnění kontroly studia předmětu
(k čl. 6 odst. 9 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
1.	Zkoušku z předmětu zapsaného v daném ročníku je možné složit nejpozději do konce akademického roku bezprostředně následujícího po ročníku, ve kterém si student takový předmět zapsal, a to v souladu s harmonogramem příslušného akademického roku. Vedoucím příslušné základní součásti fakulty vypisující daný předmět nebo vyučujícím se souhlasem tohoto vedoucího příslušné základní součásti fakulty může být v anotaci povoleno pozdější složení zkoušky. Ve výjimečných případech může vedoucí příslušné základní součásti fakulty vypisující daný předmět povolit všem studentům, kteří budou mít tento předmět zapsán, pozdější složení zkoušky i po započetí výuky daného předmětu. Studenti, kteří budou mít tento předmět zapsán, o tom budou bezodkladně informováni prostřednictvím SIS. V odůvodněných případech, jimiž se rozumí zejména náhle vzniklé vážné zdravotní, sociální či osobní důvody, může na základě žádosti studenta povolit pozdější složení zkoušky děkan.
2.	Pokud se ostatní formy kontroly studia předmětu zapsaného v daném ročníku konají v termínech, k nimž se studenti hlásí obdobným způsobem jako k termínům zkoušek, vztahuje se na ně analogicky ustanovení odst. 1.
3.	V případě ostatních forem kontroly studia, které nesplňují podmínky stanovené v odst. 2, určuje lhůtu pro jejich vykonání vyučující v anotaci předmětu.  Pokud není lhůta v anotaci stanovena, je nutné tyto formy kontroly studia předmětu vykonat do konce akademického roku, ve kterém si student takový předmět zapsal, a to v souladu s harmonogramem příslušného akademického roku. Ve výjimečných případech může vedoucí příslušné základní součásti fakulty vypisující daný předmět povolit pozdější provedení kontroly studia předmětu i po započetí výuky daného předmětu. Studenti, kteří budou mít tento předmět zapsán, o tom budou bezodkladně informováni prostřednictvím SIS. V odůvodněných případech, jimiž se rozumí zejména náhle vzniklé vážné zdravotní, sociální či osobní důvody, může na základě žádosti studenta povolit pozdější provedení kontroly studia předmětu děkan.
4.	Zkouška z předmětu, který je součástí tzv. společného základu, jak je uveden v příslušném studijním plánu, není omezena lhůtou uvedenou v odst. 1 a jej ji možné vykonat kdykoli v průběhu studia. Pro ostatní formy kontroly studia platí analogicky ustanovení odst. 2 a 3.

Čl. 10 
Kolokvium, zápočet, klasifikovaný zápočet a klauzurní práce 
(k čl. 6 odst. 10 a 13 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
1.	U jednosemestrálního předmětu mohou mít kolokvium, zápočet a klauzurní práce povahu samostatné kontroly studia předmětu nebo předpokladu pro konání zkoušky.
2.	U dvousemestrálního předmětu mohou mít kolokvium, zápočet a klauzurní práce povahu samostatné kontroly studia předmětu nebo předpokladu pro konání zkoušky či jiné formy kontroly studia z daného předmětu.
3.	Pokud se kolokvium, zápočet, klauzurní práce a klasifikovaný zápočet ze zapsaného předmětu konají v termínech, k nimž se studenti hlásí obdobným způsobem jako k termínům zkoušek, může student tyto kontroly studia předmětu získat v jednom řádném a dvou opravných termínech. V odůvodněných případech může vyučující daného předmětu se souhlasem vedoucího příslušné základní součásti fakulty stanovit v anotaci tohoto předmětu jiný počet opravných termínů, který však nesmí být menší než jedna.
4.	V případě kolokvia, zápočtu, klauzurní práce a klasifikovaného zápočtu, které nesplňují podmínky uvedené v odst. 1, určuje počet termínů pro jejich vykonání vyučující v anotaci předmětu. Pokud v anotaci není tento počet stanoven, opravné termíny se nepřipouštějí.

Čl. 11
Skládání částí státních závěrečných zkoušek
(k čl. 7 odst. 7 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
1.	Pořadí konání jednotlivých částí státní závěrečné zkoušky pro jednotlivé studijní obory stanoví Příloha 3 tohoto předpisu. U studijních oborů neuvedených v této příloze se pořadí jednotlivých částí nestanoví.
2.	U jednooborového studia je podmínkou pro konání první části státní závěrečné zkoušky získání počtu kreditů odpovídajícího šedesátinásobku standardní doby studia studijního programu vyjádřené v letech a splnění ostatních studijních povinností podle čl. 7 odst. 7 studijního a zkušebního řádu univerzity.
3.	U dvouoborového studia je podmínkou pro konání první části státní závěrečné zkoušky získání počtu kreditů odpovídajícího třicetinásobku standardní doby studia studijního programu vyjádřené v letech a splnění ostatních studijních povinností podle čl. 7 odst. 7 studijního a zkušebního řádu univerzity.

Část II
Podrobnosti o organizaci studia v bakalářských, magisterských a doktorských studijních programech

Čl. 12
Celkový počet kreditů za povinné a povinně volitelné předměty
(k čl. 7 odst. 8 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Celkový počet kreditů odpovídající všem povinným předmětům pro konání jednotlivých částí státní zkoušky ve studijních programech uskutečňovaných na fakultě spolu s minimálním počtem kreditů z povinně volitelných předmětů se odlišně oproti počtu stanovenému v čl. 7 odst. 8 Studijního a zkušebního řádu univerzity nestanoví.

Čl. 13
Přísnější nebo další podmínky pro absolvování s vyznamenáním
(k čl. 7 odst. 11 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
Přísnější nebo další podmínky pro absolvování s vyznamenáním se k podmínkám stanoveným v čl. 7 odst. 11 Studijního a zkušebního řádu univerzity nestanoví.

Čl. 14
Lhůta pro splnění kontroly studia předmětu v doktorském studijním programu
(k čl. 6 odst. 9 ve spojení s čl. 9 odst. 6 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
V doktorském studijním programu je možné vykonat kontroly studia zapsaných předmětů v souladu s individuálním studijním plánem kdykoli v průběhu studia.

Čl. 15
Počet opravných termínů kolokvia, zápočtu, klauzurní práce, klasifikovaného zápočtu v doktorském studijním programu
(k čl. 6 odst. 13 ve spojení s čl. 9 odst. 6 Studijního a zkušebního řádu univerzity)
V případě kolokvia, zápočtu, klauzurní práce a klasifikovaného zápočtu, konaných v doktorském studijním programu, určuje počet termínů pro jejich získání vyučující daného předmětu, případně školitel.

Čl. 16
Další podrobnosti o organizaci studia v bakalářských, magisterských a doktorských studijních programech může upravit opatřením děkan fakulty. K návrhu takového opatření se před jeho vydáním vyjadřuje akademický senát fakulty.

Část III
Společná, přechodná, zrušovací a závěrečná ustanovení

Čl. 17
Fakulta zajistí na svých internetových stránkách zveřejnění a průběžnou aktualizaci souhrnných informací o studijních pravidlech na fakultě, které v přehledné podobě shrnou ustanovení studijního a zkušebního řádu univerzity, těchto pravidel a všech platných opatření děkana týkajících se organizace studia. Toto shrnutí má výlučně informativní charakter.
Čl. 18
Přechodná ustanovení
1.	Práva a povinnosti studentů zapsaných ke studiu na fakultě před 12. 7. 2006 (nabytí účinnosti opatření rektora č. 19/2006) upravuje v oblasti studia dosavadní Studijní a zkušební řád fakulty. Ustanovení čl. 5 odst. 3 a 4, čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 1, čl. 11 odst. 2 a čl. 18a Studijního a zkušebního řádu univerzity se však vztahují i na tyto studenty. Dosavadní body se však nahrazují kredity; podrobnosti stanoví opatření děkana.
2.	Formou kontroly studia v magisterském studijním programu se standardní dobou studia pět let je také postupová zkouška (PZK).
a.	PZK je studijním plánem předepsána ve druhém nebo ve třetím ročníku. Jde-li o studium v kombinaci, koná se na každém oboru zvlášť.
b.	Podmínkou pro konání PZK je absolvování předmětů, které jako povinné stanoví studijní plán oboru.
c.	PZK se koná před komisí.
d.	PZK se skládá ze tří nebo čtyř tematických okruhů stanovených studijním plánem. PZK lze opakovat nejvýše dvakrát.
e.	PZK je student povinen absolvovat do jednoho roku od konce semestru, ve kterém je PZK studijním plánem předepsána; jestliže ji neabsolvuje, posuzuje se tato skutečnost tak, že nastal případ uvedený v čl. 12 odst. 1 písm. b) Studijního a zkušebního řádu univerzity.
f.	Ustanovení odstavce 2 čl. 14 se vztahuje pouze na studium ve studijních programech, kde je PZK výslovně předepsána v akreditaci studijního programu.

Čl. 19
Zrušovací ustanovení
Ruší se pravidla pro organizaci studia na fakultě schválená akademickým senátem fakulty dne 12. 10. 2006.

Čl. 20
Schválení a účinnost
1.	Tento předpis byl schválen akademickým senátem Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze dne 13. 5. 2010.
2.	Tento předpis nabývá platnosti dnem schválení akademickým senátem Univerzity Karlovy v Praze.
3.	Tento předpis nabývá účinnosti prvním dnem akademického roku 2010/2011. Na kontrolu studijních povinností pro akademický rok 2009/2010 se tato pravidla nevztahují.

.............................
Mgr. Petr Christov, Ph.D.
předseda akademického senátu fakulty

............................
PhDr. Michal Stehlík, Ph.D.
děkan fakulty

.............................
Prof. RNDr. Jan Hála, DrSc.
předseda akademického senátu Univerzity Karlovy v Praze

Příloha 1
Specializace ve studijních oborech

I. Bakalářské studium
Studijní obor	Specializace	
Dějiny antické civilizace	Kultura antického Řecka
Kultura antického Říma	
Indologie	Bengálština
Hindština
Sanskrt
Tamilština	
Středoevropská studia
(dvouoborové studium)	Maďarština
Polština
Slovenština	
Středoevropská studia (jednooborové studium)	Maďarský jazyk a kultura
Polský jazyk a kultura
Slovenský jazyk a kultura	
Východoevropská studia	Litevština
Lotyština
Ruština
Ukrajinština	
Jihovýchodoevropská studia	Albánština
Bulharština
Chorvatština
Rumunština
Slovinština
Srbština	

II. Magisterské studium navazující
Studijní obor	Specializace	
Anglofonní literatury a kultury	Anglická literatura
Americká literatura a kulturní studia
Irská studia
Studia o zemích Britského společenství
Literární a kulturní teorie	
Indologie	Bengálština
Hindština
Sanskrt
Tamilština	
		
Ruský jazyk a literatura	Jazyk
Literatura
Kultura a dějiny	
Středoevropská studia	
Hungaristika
Polonistika
Romistika
Slovakistika	
Východoevropská studia	Litevština (literárně-historickovědné zaměření)
Litevština (lingvistické zaměření)
Lotyština (literárně-historickovědné zaměření)
Lotyština (lingvistické zaměření)
Ruština (literárně-historickovědné zaměření)
Ruština (lingvistické zaměření)
Ukrajinština (literárně-historickovědné zaměření)
Ukrajinština (lingvistické zaměření)	
Jihovýchodoevropská studia	Albánština (literárně-historickovědné zaměření)
Albánština (lingvistické zaměření)
Bulharština (literárně-historickovědné zaměření)
Bulharština (lingvistické zaměření)
Chorvatština (literárně-historickovědné zaměření)
Chorvatština (lingvistické zaměření)
Rumunština (literárně-historickovědné zaměření)
Rumunština (lingvistické zaměření)
Slovinština (literárně-historickovědné zaměření)
Slovinština (lingvistické zaměření)
Srbština (literárně-historickovědné zaměření)
Srbština (lingvistické zaměření)	
Informační studia a knihovnictví	Informační specializace
Knihovědná specializace
Knihovnická specializace	
Skandinavistika	Dánština
Norština
Švédština	
Historie – obecné dějiny	Civilizace a kultura středověké Evropy
Dějiny novověku se zaměřením na dějiny mezinárodních vztahů
Nejnovější dějiny se zaměřením na dějiny Evropy
Obecné a komparativní dějiny
Ibero-amerikanistika – dějiny Latinské Ameriky	
Historie – české dějiny v evropském kontextu	
Starší dějiny
Moderní a soudobé dějiny	
Historie – hospodářské a sociální dějiny	Hospodářské dějiny
Sociální dějiny	
Historie	Teorie a metodologie historické vědy
České novověké dějiny
České raně novověké dějiny
České středověké dějiny
Sociální dějiny
Hospodářské dějiny
Dějiny Latinské Ameriky
Obecné a komparativní dějiny
Nejnovější dějiny se zaměřením na dějiny Evropy
Dějiny novověku se zaměřením na dějiny mezinárodních vztahů a světové politiky
Civilizace a kultura středověké Evropy	
Klínopis	Akkadština
Avesta
Chetitština	
Německý jazyk a literatura	Lingvistika
Literatura a kultura	
Srovnávací jazykověda	Akkadština
Avesta
Chetitština	

Příloha 2
Maximální podíl počtu kreditů získaných studentem za absolvování volitelných předmětů pro účely průběžné kontroly studia (dále jen „podíl počtu kreditů“)

I. Bakalářské studium
Studijní obor	Podíl počtu kreditů	
Angličtina pro mezikulturní komunikaci	25 %	
Dánská studia	15 %	
Dějiny antické civilizace	50 %	
Estetika	25 %	
Filozofie	60 %	
Francouzština pro mezikulturní komunikaci	25 %	
Historie	15 %	
Historie – evropská studia	15 %	
Informační studia a knihovnictví	30 %	
Latina	30 %	
Latinský jazyk a literatura	30 %	
Mezikulturní komunikace: čeština jako cizí jazyk – angličtina 	25 %	
Mezikulturní komunikace: čeština jako cizí jazyk – francouzština 	25 %	
Mezikulturní komunikace: čeština jako cizí jazyk – němčina 	25 %	
Mezikulturní komunikace: čeština jako cizí jazyk - ruština	25 %	
Mezikulturní komunikace: čeština jako cizí jazyk – španělština 	25 %	
Mongolistika	40 %	
Němčina pro mezikulturní komunikaci	25 %	
Německý jazyk a literatura	15 %	
Nizozemský jazyk a literatura	25 %	
Norská studia	15 %	
Novořečtina	30 %	
Novořecká filologie	30 %	
Obecná jazykověda	30 %	
Obecná lingvistika	30 %	
Psychologie	15 %	
Religionistika	100 %	
Romistika	50 %	
Ruský jazyk a literatura	30 %	
Ruština pro mezikulturní komunikaci	25 %	
Řecká antická filologie	30 %	
Starořečtina	30 %	
Španělština pro mezikulturní komunikaci	25 %	
Švédská studia	15 %	
Tibetanistika	40 %	
Východoevropská studia 	30 %	

Kombinace oborů se stejným podílem počtu kreditů:
Podíl počtu kreditů se rovná podílu počtu kreditů pro jednotlivé obory.

Kombinace oborů s odlišným podílem počtu kreditů:
Podíl počtu kreditů se rovná podílu počtu kreditů oboru, který má tento podíl stanoven vyšší.

II. Magisterské studium navazující
Studijní obor	Podíl počtu kreditů	
Dějiny antické civilizace	50 %	
Filozofie	60 %	
Historie	15 %	
Informační studia a knihovnictví	50 %	
Latina	30 %	
Latinská medievistika	30 %	
Mongolistika	40 %	
Nizozemský jazyk a literatura	25 %	
Novořecká filologie	30 %	
Obecná lingvistika	30 %	
Politické teorie a současné dějiny	40 % 	
Překladatelství: čeština - angličtina 	25 %	
Překladatelství: čeština -francouzština 	25 %	
Překladatelství: čeština -němčina 	25 %	
Překladatelství: čeština -ruština 	25 %	
Překladatelství: čeština -španělština 	25 %	
Psychologie	15 %	
Religionistika	100 %	
Romistika	50 %	
Ruský jazyk a literatura	30 %	
Skandinavistika	15 %	
Starořečtina	30 %	
Studia nových médií	50 %	
Tibetanistika	40 %	
Tlumočnictví: čeština - angličtina 	25 %	
Tlumočnictví: čeština - francouzština 	25 %	
Tlumočnictví: čeština - němčina 	25 %	
Tlumočnictví: čeština - ruština 	25 %	
Tlumočnictví: čeština – španělština 	25 %	
Učitelství latinského jazyka a literatury	30 %	
Východoevropská studia	30 %	

Kombinace oborů se stejným podílem počtu kreditů: 
Podíl počtu kreditů se rovná počtu kreditů pro jednotlivé obory.

Kombinace oborů s odlišným podílem počtu kreditů:
Podíl počtu kreditů se rovná podílu počtu kreditů oboru, který má tento podíl stanoven vyšší.

		

III. Magisterské studium pětileté
Studijní obor	Podíl počtu kreditů	
Estetika	25 %	
Filozofie	100 %	
Historie	15 %	
Latina	30 %	
Němčina	15 %	
Nizozemština	15 %	
Politologie	40 %	
Psychologie	15 %	
Religionistika	100 %	
Řečtina	30 %	
Východoevropská studia se specializací	30 %	

Kombinace oborů se stejným podílem počtu kreditů: 
Podíl počtu kreditů se rovná počtu kreditů pro jednotlivé obory.

Kombinace oborů s odlišným podílem počtu kreditů:
Podíl počtu kreditů se rovná podílu počtu kreditů oboru, který má tento podíl stanoven vyšší.

Příloha 3
Pořadí jednotlivých částí státní závěrečné zkoušky
I. Bakalářské studium
Studijní obory, u nichž je první částí státní závěrečné zkoušky obhajoba bakalářské práce:

Andragogika a personální řízení
Anglistika a amerikanistika

Dánská studia
Dějiny umění
Estetika
Etnologie
Etnologie se specializací vietnamistika
Historie
Historie – evropská studia 
Hudební věda 
Ibero-americká kultura 
Informační studia a knihovnictví 
Japonská studia
Jihovýchodoevropská studia 
Koreanistika
Logika
Nizozemský jazyk a literatura
Norská studia
Pedagogika

Pravěká a raně středověká archeologie
Psychologie
Ruský jazyk a literatura 
Sinologie
Sociologicko-ekonomická studia
Sociologie
Středoevropská studia
Švédská studia
Východoevropská studia

II. Magisterské studium navazující
Studijní obory, u nichž je první částí státní závěrečné zkoušky obhajoba diplomové práce:

Andragogika a personální řízení
Anglický jazyk
Anglistika-amerikanistika
Anglofonní literatury a kultury

Dějiny umění
Estetika 
Etnologie
Historie
Historie - české dějiny v evropském kontextu
Hudební věda
Iberoamerikanistika - dějiny Latinské Ameriky
Informační studia a knihovnictví 
Japonská studia
Jihovýchodoevropská studia
Koreanistika

Logika

Pedagogika
Pravěká a raně středověká archeologie
Psychologie
Ruský jazyk a literatura 
Sinologie
Skandinavistika
Sociologie
Sociální pedagogika

Středoevropská studia
Studia nových médií

Učitelství pedagogiky
Východoevropská studia

III. Magisterské studium pětileté
Studijní obory, u nichž je první částí státní závěrečné zkoušky obhajoba diplomové práce:

Dánština
Dějiny umění
Estetika
Etnologie

Logika
Maďarština
Nizozemština
Norština
Psychologie
Rumunština
Slavistická studia se specializací
Slovakistika
Sociologie
Švédština
Východoevropská studia se specializací

*****
Vybraná ustanovení změn

Čl. 2 Změny Pravidel pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze, která nabyla platnosti dne … (třetí změna)

Přechodná ustanovení
1.	Změna Přílohy 1 uvedená v čl. 1 odst. 1 tohoto předpisu se týká pouze studentů, kteří do dne účinnosti tohoto předpisu neprovedli výběr specializace ve svém studijním oboru.
2.	Změna Přílohy 2 uvedená v čl. 1 odst. 2 tohoto předpisu se uplatní poprvé pro průběžnou kontrolu studia za akademický rok 2016/2017 a v případech, kde byl snížen maximální podíl počtu kreditů, berou se pro tuto kontrolu v úvahu pouze kredity získané po nabytí účinnosti tohoto předpisu, je-li to pro studenta výhodnější.
3.	Změna Přílohy 3 uvedená v čl. 1 odst. 3 tohoto předpisu se v případech studijních oborů, kde bylo nově určeno, že první částí státní závěrečné zkoušky je obhajoba bakalářské či diplomové práce, týká pouze studentů, kteří do 30. 9. 2017 nekonali nebo nebudou konat jinou část státní závěrečné zkoušky.

*****
Informace o změnách

Změna Pravidel pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze (první změna) byla schválena Akademickým senátem Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze dne 14. 6. 2012. Tato změna nabyla platnosti dnem schválení Akademickým senátem Univerzity Karlovy v Praze, schválena byla dne 19. 10. 2012 (č. j. 120 a 159/2012). Změna předpisu nabyla účinnosti prvním dnem akademického roku 2013/2014, tedy dne 1. 10. 2013.

Změna Pravidel pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze (druhá změna) byla schválena Akademickým senátem Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze dne 14. 11. 2013. Tato změna nabyla platnosti dnem schválení Akademickým senátem Univerzity Karlovy v Praze, schválena byla dne 6. 12. 2013 (č. j. 230/2013). Změna předpisu nabyla účinnosti, kromě čl. 1 bodu 3, 14 a 15, dnem nabytí platnosti, ustanovení čl. 1 bodu 3, 14 a 15 nabývá účinnosti prvním dnem akademického roku 2014/2015, tedy dne 1. 10. 2014.

Změna Pravidel pro organizaci studia na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze (třetí změna) byla schválena Akademickým senátem Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze dne 12. 5. 2016. Tato změna nabyla platnosti dnem schválení Akademickým senátem Univerzity Karlovy v Praze, schválena byla dne … (č. j. …). Změna předpisu nabyla účinnosti dne 1. 10. 2016.

Toto úplné znění je dokumentem určeným pouze pro pracovní potřeby. Za jeho správnost odpovídá Kancelář tajemníka fakulty.